РАД НА УНИФИКАЦИЈИ МАТЕРИЈАЛНОГ КРИВИЧНОГ ПРАВА КРАЉЕВИНЕ СХС – ОД ПРОЈЕКТА ИЗ 1910. ГОДИНЕ ДО ПРЕДЛОГА КАЗНЕНОГ ЗАКОНИКА ИЗ 1926. ГОДИНЕ - КНЕЖЕВИЋ, Милош (Весник правне историје / Herald of Legal History, 2021)
Један од кључних изазова са којим се суочила новоформирана Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца је био превазилажење правне разноликости. У ту сврху формирано је више различитих тела која су имала задатак да изврше унификацију материјалног кривичног права. Циљ нам је био да јасно презентујемо процедуру и поступак израде кривичног законика, почевши од претпројекта из 1910/11. године, пројекта из 1922. године, па све до предлога из 1926. године, који је уз мање измене озакоњен након увођења шестојануарске диктатуре, да предочимо утицај француског, пруског, норвешког, руског и немачког законика на решења домаћег права и да прикажемо развој установа или увођење потпуно нових института у материјално кривично право Краљевине СХС. Иако везан за Краљевину Србију, подробној анализи смо подвргли и претпројекат казненог законика из 1910. године, јер управо он чини основу предлога из 1926. године, који је уз мање измене озакоњен 1929. године. Кривичним закоником за Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца начелно се одустало од тројне поделе кривичних дела, уведене су мере безбедности, условна осуда, могућност повраћаја права и поништаја осуде, итд. Управо због мноштва нових института и усаглашености са достигнућима науке кривичног права значај овога законика је огроман и слободно се може